KURZUS: Légi közlekedés

MODUL: I. modul

5. lecke: Repülőtéri üzemi folyamatok a repülőgép szempontjából

| Repülőgépek földi kiszolgálása azon tevékenység köre melyekkel a parkolóhelyen vagy a kapuknál álló járművet kiszolgálják. Több féle szolgáltatásról lehet szó, melyek egy része az utasokkal kapcsolatos, más részük a szállított áruval, csomagokkal kapcsolatos és harmad részt a járművel kapcsolatos tevékenységek. A fejezetben a földi kiszolgálás repülőtérrel kapcsolatos tevékenységeiről lesz szó.
Ahhoz, hogy a repülés teljes folyamata zavartalanul működhessen, számtalan automatizált rendszer együttműködésére van szükség. Minden lényeges eleme ennek a folyamatnak a biztonságot szolgáló automatizált, rendszerszervezett, folyamatirányított, szigorú szabályokkal leírt lépéssorozat, melynek főbb elemei:
az utas utazástervező rendszerek segítségével eldönti, mikor, melyik légitársasággal kíván utazni; végrehajtja az időben jóval korábban, világméretű egyeztetéssel elkészített menetrend alapján a helyfoglalás műveletét (illetve fizet); az utazás napján elindul a repülőtérre.
Eközben a háttérben a következő rendszerek együttműködésére van szükség:
az automatizált repülési tervfeldolgozó rendszerek a számunkra mérvadó járat repülési terv adatait aktivizálják a menetrend szerinti tárgynapon; a repülőtéri információs rendszerek felveszik tárgynapi adatbázisukba a járatot; a légitársaság műszaki szakszemélyzete megfelelő időben megkezdi a légi jármű, repülésre való felkészítését; a légi jármű, hajózó személyzetének tagjai megkezdik a repülésre való felkészülést; a rendelkezésre álló előzetes adatok alapján az illetékes szolgálatok meghatározzák a légi jármű várható terhelési adatait (utasszám, poggyász, üzemanyag szükséglet, áru, a számított súlyponti helyzetek, terhelési lapok) melyek később még pontosításra kerülnek; az utas megérkezik a repülőtérre, és bejelentkezik a járatra ("Check-In"), megkapja beszálló kártyáját, a repülőtéri rendszer regisztrálja az utast; a légi járműre felkerülnek az utasok kényelmét szolgáló dolgok (étel és ital, újságok stb.); az átvett csomagoknak a megfelelő légi járműre való jutásáról az automatikus (vagy manuális) rendszer a szortírozást követően gondoskodik; a hajózó személyzet az aktualizált adatok birtokában, a teljesen előkészített légi jármű fedélzetén elfoglalja a helyét; az utasok a vám- és határőrizeti ellenőrzés után a megadott módon elfoglalják helyeiket a légi járművön; előzetesen 1-2 órával, majd általában 10-15 perccel a tervezett indulás előtt a légi jármű repülési terv adatai aktivizálódnak a légiforgalmi szolgálatok egységei számára (például radar várólistába kerülnek, járatnyilvántartó szalagok nyomtatódnak ki stb.); a légi jármű, teljes kész állapotban, zárt ajtók esetében, megkapja az engedélyt a hajtóműindításra, majd a gurulásra és a felszállásra; a légi jármű úgynevezett mozgási adatai a légiforgalmi szolgálatok hírközlési rendszerein keresztül, megfelelő időben eljutnak az útvonal teljes egészének érintett egységeihez; a fedélzeti és földi navigációs, a hírközlési és az irányítási rendszerek segítségével a légi jármű teljesíti az útvonalat; a leszállást követően a rendszeren meghatározott tájékoztatások kerülnek továbbításra a repülés végrehajtásáról; megtörténik a kiszállítás, a kirakodás, az ellenőrzések és minden egyéb szükséges műszaki tevékenység, ami a repülés teljes befejezését jelenti, vagy újabb repülésre készít elő.
1. Repülőgépek kiszolgálása
A repülés korai időszakában nem beszélhetünk igazi kiszolgálásról. A második világháború a repülőgépek kiszolgálására is nagy hatással volt. Szükségessé vált, hogy a repülőgépek műszaki állapota megfelelő legyen, kisebb javítások, karbantartások miatt ne kelljen kivonni a forgalomból a járművet. Napjainkra a repülőgépek kiszolgálása egy bonyolult sokszereplős folyamattá vált, ahogy az előző felsorolásból is látszik.
A következő ábrán egy egyszerűsített folyamatlánc látható.
Repülőgép kiszolgálás egyszerűsített ábrája
31. ábra
Az előző ábrán ábrázolt folyamatok a következők:
C1 - utashíd és utaslépcső repülőgéphez érkezése C2 - utasok elhagyják az utaskabint C3 - utaskabin takarítása C4 - utasok beszállnak a repülőgépbe C5 - utashíd és utaslépcső eltávolítása a repülőgéptől C6 - fedélzeti ellátás feltöltése (étel, ital) R1 - földi energia és levegőellátás R2 - műszaki ellenőrzés R3 - üzemanyagfeltöltés R4 - repülőgép rögzítése, jelzőbóják a szárnyvégekhez R5 - rögzítések, jelzőbóják eltávolítása R6 - szennyvíz kiürítése R7 - víztartályok feltöltése R8 - csomagtérajtók nyitása R9 - csomagok és áruk kirakása szállítószalaggal vagy emelővel R10 - csomagok és áruk berakása R11 - csomagtérajtók zárása
Kiszolgálás szempontjából a gépet el lehet különíteni szárny feletti, az utas kabinnal kapcsolatos és szárny alatti, a repülőgép műszaki eszközeivel kapcsolatos tevékenységre.
Az előzőekben felsorolt tevékenységek, az ún. forgalmi előtéren történnek. Ez fontos része a repülőtérnek sajátos elrendezése van, fő szempont a biztonság. A biztonság a légi járművekre (nagy szerkezet), a kiszolgáló járművekre (a repülőgép részeivel történő ütközés, hajtóművekbe beáramló levegő és a kiáramló gáz) és a repülőgép körül tevékenységet végző kiszolgáló személyzetre is kiterjed.
A repülőgép földi haladásakor, ill. a forgalmi előtérre történő beálláskor a repülőgép pilótája - a korlátozott kilátás miatt - nem látja a repülőgép környezetét. Ahogy a repülőtérről szóló fejezetben látható a repülőgép sajátos mozgás geometriával rendelkezik. A fordulókör középpontja a fő futómű tengelyének meghosszabbítása és a bekormányozott első futóműre merőleges egyenes metszéspontja. Ez minden repülőgéptípus esetén más és más. A mozgási folyamatok egyszerűsítése érdekében a burkolatra felfestik az orr futómű fordulási ívét. A repülőgép ezt követve az előre meghatározott pozícióba fog érkezni, az össze kiszolgáló eszköz használható lesz.
Ahhoz, hogy hosszirányba is megfelelő helyen álljon meg a jármű, szintén burkolati jelek segítik az irányítok munkáját.
Feliratok a forgalmi előtér burkolaton
32. ábra
A repülőgépek általában saját erőből állnak a megadott helyre, azonban a pontos mozgáshoz gyakran itt is gépi segítségre, speciális vontató járműre van szükség. Ezekre a járművekre az ún. kitoláskor - ha az épületre merőlegesen állt a repülőgép - is szükség van. Vagy vonórúddal mozgatják a repülőgépet vagy az orr futó kerekeit emelik meg. A vontató járművek akár 70 t járművek is lehetnek, hiszen nagy repülőgépeket is kell tudniuk mozgatni.
Repülőtéri vontató jármű
33. ábra
2. Utas kabinnal kapcsolatos műveletek
Az utas kabin a személyszállító repülőgépek utasok által használt területe. Elsődleges feladat jármű általános tisztántartása mellett, a különböző berendezési tárgyak tisztítása, fertőtlenítése. Napközben csak gyors takarításra van mód két teljesítendő járat közötti 25-30 perc miatt. Természetesen különbséget kell tenni, a hagyományos légitársaságok és a "low cost" légitársaságok között. Általában a hagyományos társaságok hosszabb útvonalakat repülnek, így a két járat közötti idő kicsivel több szokott lenni, mint 25-30 perc. Az utas kabin tisztításának azért is van jelentősége, mert a repülőgépek "hatékonyan" tudnak betegségeket terjeszteni. Az elmúlt években többször is előfordult, hogy az utason még éppen nem látszottak a betegség tünetei, de röviddel az érkezés után már igen.
Természetesen ebbe csoportba tartozik, az illemhelyek takarítása, a kézmosók, papírtörlők feltöltése, tiszta takarók, párnák előkészítése és a használtak összegyűjtése.
3. Utasok ellátáshoz kapcsolódó tevékenységek
Fedélzeti utas kiszolgálás vagy angolul a catering a repülés sajátos területe. Hosszabb távú repülések során az utasoknak étkezési lehetőséget célszerű biztosítani. Ehhez a repülőgépre fel kell juttatni az ételt és az italt. Ez nagy mennyiség is lehet, hiszen egy Európa - Távol-Kelet viszonylaton közlekedő repülőgép fedélzetén akár kétszer is fel kell szolgálni fő étkezést, egy A380-as gép esetén 500 ember számára.
Fedélzeti étel és ital feltöltés
34. ábra
A feltöltés során, az előre összekészített mennyiségű ellátmányt speciális gépjármű szállítja a repülőgéphez.
4. Előkészítő terület és a hozzákapcsolódó feladatok
Előkészítő terület vagy angolul a "ramp" vagy "apron" az a terület, ahol a repülőgéppel kapcsolatos műveleteket végrehajtják.
Forgalmi előtéren kiszolgálást végző eszközök elhelyezkedése
35. ábra
A forgalmi előtér elrendezése azért lényeges, hogy a repülőgép kiszolgálását végző eszközök, munkacsoportok ne akadályozzák egymás munkáját. A forgalmi előtér ügyeletes irányítja az egyes folyamatokat. Lényeges szempont a forgalmi előtér előkészítése a fogadni kívánt géptípusnak megfelelően. Az egyes géptípusok más és más kiszolgálást igényelnek, pl. máshol van a csomagtér ajtó. Ha pontos az előkészítés, akkor lényegesen gyorsabb a repülőgép kiszolgálása és lehetővé válik akár 25 perc alatt is újra indítani a repülőgépet a következő útra.
A repülőgép kiszolgálásának fontos eleme, az üzemanyag feltöltés. Korábban az üzemanyag szállítása tartályautóval történt a repülőgéphez. A tartályautón elhelyezett pumparendszer tette lehetővé, hogy a tartályokból a repülőgép tartályaiba töltsék az üzemanyagot.
Repülőtéri üzemanyagszállítás (Forrás: Mittermájer Ferenc)
36. ábra
Korszerű nagy utaszállítógépek üzemanyag igénye olyan nagy, hogy már csak két nyergesvontatóval lehet kiszolgálni. Ez problémát jelent a repülőtéri forgalomban, ezért egyre gyakrabban földalatti csővezeték kerül kiépítésre. Ebben az esetben a forgalmi előtéren kialakított aknához már csak a pumpálást biztosító eszközt kell odavinni, ami lehet önjáró vagy vontatott eszköz, ami biztosítja az üzemanyag feljuttatását és pontos mennyiségi mérését a repülőgépre.
A repülőgépek álló helyzetben vagy működtetik saját segédhajtóműveiket vagy földi energiaellátást használnak. Az utóbbi környezetbarátabb és hatékonyabb megoldás. Ebben az esetben a fedélzeti elektromos eszközök működtetése a repülőtéri hálózatról történik. Az utaskabin levegőjének cseréje, il. fűtése és hűtése szintén energia igényes feladat. Ezt szintén tudja biztosítani a repülőtér, vagy kiépített hálózaton vagy erre a célra kialakított légkezelő járművel.
A forgalmi előtéren történik a repülőgépek műszaki ellenőrzése, melynek során megvizsgálják a szárnyat, a törzset, a hajtóművet, hogy nem történt- sérülés az előző repülés során. Ha szükséges, van mód a kerekek cseréjére is, melyek minden egyes leszálláskor nagy hőterhelésnek vannak kitéve.
Ha a forgalmi előtéren az összes szükséges műveletet elvégezték eltávolítják az eszközöket és következi a kitolás művelete. Ezt a repülőgép önerőből is meg tudja tenni, de a pilóta kilátása a pilótafülkéből korlátos, ezért nagy biztonsági kockázatot jelent. Általában a kitolási műveletet földi vonató végzi.
Az utolsó művelet, melyet a repülőtér végez a szárnyak és a törzs jégtelenítése az időjárás függvényében. Erre azért van szükség, mert a szárnyakon kialakuló jégréteg egyrészt felesleges tömeg, másrészt károsan befolyásolja a szárny áramlási viszonyait.
Irodalom
[1] M. Hirst: The Air Transport System, Woodhead Publishing Limited 2008. ISBN 978-1-84569-522-4 (7. fejezet)
[2] D. Schmitt, V. Gollnick: Air Transport System, Springer-Verlag 2016. ISBN 978-3-7091-1880-1 (8. fejezet)
[3] Airbus Industrie A320 / A321 Ground Operations Manual
[4]Előtéri biztonság: https://asrs.arc.nasa.gov/publications/directline/dl8_ramp.htm
[5] Aircraft GroundHandling: Analysis forAutomation AIAA AVIATION Forum, Denver, Colorado, 2017

| Ellenőrző kérdések
Milyen főbb szárny alatti és szárny feletti műveleteket lehet meghatározni? Milyen módon mozgathatók a repülőgépek? Mit jelent a forgalmi előtér kifejezés?