KURZUS: Légi közlekedés

MODUL: I. modul

4. lecke: Repülőterek, kiszolgáló létesítmények

| A repülőtér a légi közlekedés rendszerének meghatározó eleme. Lehetővé teszi személyek és áruk szállítás előtti és utáni kezelését, előkészítését, ill. szükség esetén az átrakási műveletek. Üzemi szempontból biztosítja a légi járművek kiszolgálását, karbantartását. Forgalmi szempontból a repülőtér az a hely, ahonnan a légi járművek indulnak és megérkeznek.
Nem tekintjük repülőtérnek a helikopterek leszállását biztosító helyeket pl. kórházak mellett esetleg az épület tetején.
Két fő csoportját lehet megkülönböztetni a repülőtereknek:
nyilvános - előírások figyelembevételével, bárki igénybe veheti, nem nyilvános - használatához a repülőtér üzemeltetőjének előzetes hozzájárulása szükséges.
Magyarországon 2019-ben 8 nyilvános repülőtér üzemel. Nemzetközi forgalmat a budapesti Liszt Ferenc, a debreceni, a péri, a sármelléki és a pécsi repülőtér bonyolít. További 3 repülőtér Fertőszentmiklóson, Nyíregyházán és Siófokon csak belföldi forgalmat bonyolít.
Repülőtér sematikus elrendezése
23. ábra
Az előző ábrán egy repülőtér fontosabb elemi láthatók.
futópálya, mely biztosítja a repülőgépek fel-, és leszállását, guruló utak, amin a repülőgépek megközelítik, ill. elhagyják a futópályát (kék repülőgép), forgalmi előtér (szürke repülőgépek), utasforgalmi létesítmények (kék négyzet), áruforgalmat kiszolgáló raktárak (rózsaszínű négyzet), üzemi folyamatokat, karbantartást biztosító létesítmények (zöld négyzet), kapcsolódás a közúti, vasúti közlekedéshez, irányító torony.
A repülőterek berendezéséhez tartoznak még a légi járművek végső megközelítését és műszeres leszállítást szolgáló meteorológiai, fénytechnikai és rádió navigációs eszközök, valamint azok az infrastrukturális eszközök, melyek a járművek kiszolgálását biztosítják (pl. víz, szennyvíz, üzemanyag).
1. Repülőterek elhelyezkedése
A repülőterek funkciójukból fakadóan óriási területet foglalnak el. A forgalom növekedésével új terminálok, kifutópályák szükségesek, azonban ez gyakran nem lehetséges. A korábban létrejött repülőtereket a növekvő városok körbevették. Ez ma már egyre inkább gátja a növekedésnek. A nagy repülőterek egyre inkább közlekedési csomóponttá, logisztikai központokká válnak. Szükséges, hogy nem csak közúti, hanem vasúti kapcsolattal is rendelkezzenek. Napjainkban több teljesen új repülőtér is épült (pl. Peking, Isztambul), melyek látszólag a semmi közepén vannak, azonban az előzőekben írtak miatt, hamarosan a város szerves része lesz. A repülőtér elhelyezkedése több szempontból is jelentőséggel bír. Egyrészt a repülőgépeknek biztonságos le és felszállási útvonalat kell biztosítani. Nagy hegyek vagy hirtelen változó szélviszonyok befolyásolják a repülőgép stabilitását és terhelhetőségét. A másik gyakori probléma a repülőtér és a repülőgépek által kibocsátott zajterhelés. A repülőgépeknek úgy kellene fel- és leszállni, hogy elkerüljék a lakott területeket. Ez gyakran nem lehetséges, mert a kifutópálya iránya általában megegyezik az uralkodó széliránnyal, ami nem veszi figyelembe a lakott területek elhelyezkedését.
Legforgalmasabb repülőterek 2018-ban
Hely | Repülőtér | Hely | Ország | Utasszám
1 | Hartsfield-Jackson Atlanta International Airport | Atlanta, Georgia | United States | 107 394 029
2 | Beijing Capital International Airport | Chaoyang-Shunyi, Beijing | China | 100 983 290
3 | Dubai International Airport | United Arab Emirates | United Arab Emirates | 89 149 387
| Ferenc Liszt International Airport | Ferihegy, Budapest | Hungary | 14 867 491
2. táblázat
A legforgalmasabb repülőterek nagy tranzit, azaz átszálló forgalommal rendelkeznek, ami részben összefügg nemcsak az országon belüli, hanem az adott földrészen való elhelyezkedéssel.
2. Repülőgépek mozgását kiszolgáló elemek
A repülőtéren a repülőgépek mozgása a futópályákon vagy a köznyelvben használt kifutópályákon és a hozzájuk csatlakozó gurulóút rendszeren történik. Nagyobb repülőtereken ma már több futópálya üzemel a nagyobb forgalmi kapacitás érdekében. A futópályák lehetséges elrendezését a következő ábra szemlélteti.
Lehetséges pályaelrendezések
24. ábra
A futópálya, ahogy az ábra is mutatja lehet tetszőleges irányú (a), párhuzamos (b), eltolt (c), össze vagy szétágazó (d) és kereszteződő (e). Két párhuzamos pálya esetén a pályát jobb (R) és bal (L) betűvel jelölik a pálya irányát jelölő szám alatt. Néha alkalmaznak harmadik futópályát is, ennek jele (C), mint center, azaz középső. Ennek alkalmazása azonban forgalmi szempontból nehézkes, miután a repülőgépek nehezen tudják megközelíteni és elhagyni azt.
A futópályákkal szemben többféle elvárás van, melyek közül a fontosabbak:
a repülőtér vonatkozási kódjele, a futópálya tényleges hosszúsága, a futópálya szélessége, a futópálya lejtviszonyai, a futópálya teherbírása, a futópálya felülete, a futópályához csatlakozó egyéb területek, a futópálya azonosító jelölése.
A repülőtér vonatkozási kód lehetővé teszi, hogy az egyes repülőtereket jellemző előírások összehasonlíthatóak legyenek.
Futópályák vonatkozási kódja az ICAO szabályozás szerint
Vonatkozási kód száma | Referencia futópálya-hossz (m) | Futópálya osztályozása (repülőtér vonatkozási kód) | Légi jármű szárnyfesztáv mérete (m) | Külső keréksíkok közötti távolság (m)
1. | <800 | A | <15 | <4,5
2. | 800-1199 | B | 15-23,99 | 4,5-5,99
3. | 1200-1799 | C | 24-35,99 | 6,0-8,99
4. | >1800 | D | 36-51,99 | 9,0-13,99
|  | E | 52-64,99 | 9,0-13,99
|  | F | 65-79,99 | 14,0-15,99
3. táblázat
Ennek szerepe abban áll, hogy a járatók részére tudható a világ bármely pontján, hogy adott kódjelű repülőtérre milyen légi jármű típusokkal tervezhetnek oda üzemelést. A kódjel, amint az előző táblázatból is egyértelműen látható, két kódelemből, egy számból és egy betűből áll.
Az elsődlegesen használt futópálya hosszának elegendőnek kell lennie a tervezett légi jármű típusok üzemeltetési követelményeinek kielégítésére, figyelembe véve a helyi körülményeket, a tengerszint feletti magasságot, a lejtésviszonyokat, a levegő páratartalmát, illetve a további, a biztonságot szolgáló tényleges (pl. végbiztonsági) és elvi (pl. felszállási biztonsági) területek meglétét.
A futópálya hosszirányú lejtése ne lehet több, mint 1%. Legfőképpen csapadék (esővíz) elvezetés céljából kialakított keresztirányú lejtés legfeljebb átlagos 1,5% lehet. Ezt kétféle megoldással, vagy a középvonaltól szimmetrikusan mindkét futópályaszegély felé, vagy az uralkodó széliránytól függően jobb, vagy baloldalra dőlő lejtéssel biztosítják.
Egy futópályának képesnek kell lennie arra, hogy elbírja azoknak a légi járműveknek a forgalmát, amelyek kiszolgálására tervezték. Azon helyen ahol a földet ér nemcsak a repülőgép tömegével, hanem dinamikus erőhatásokkal is számolni kell. A megfelelő teherbírást a speciális altalaj megmunkálást és kialakítást követően, a különleges módon megtervezett és megépített, átlagosan 40-60 cm vastagságú betonréteg, illetve (a futópályák rendszeres terhelésnek sokkal kevésbé kitett szélein) teherviselő aszfaltréteg biztosítja.
Futópálya feliratai
25. ábra
A futópálya azonosító jelölés (marking) a futópálya úgynevezett küszöbén, felrajzolt kód, amely segít a személyzetnek (vizuálisan) meghatározni a ténylegesen használandó futópályát. A két számjegyből - és szükség szerint kiegészítő betűből - álló kód a leszálláshoz történő megközelítés irányából nézve a mágneses irány tízes értékéhez közelebbi egész számjegyet jelenti, ill. párhuzamos pályák esetében kiegészül egy betűvel, amely az irányhoz képesti futópálya elhelyezkedést jelöli a következőképpen:
"L" betű (Left = bal) az irányhoz képest bal oldalra eső futópálya jelölése, "C" betű (Center = középső) az irányhoz képest középen helyezkedik el több futópálya esetében, "R" betű (Right = jobb) az irányhoz képest jobb oldalra eső futópálya jelölése.
A guruló utakat a légi járműveknek a mozgási területen való biztonságos és gyors mozgása lehetővé tétele érdekében építik. Egy adott futópályához elegendő számú rágurulási és legurulási lehetőséget biztosító guruló utat kell létesíteni a futópályára való mozgások meggyorsítása érdekében, és ahol a légi forgalom intenzitása magas, mérlegelni kell az úgynevezett gyorsleguruló utak kialakításának szükségességét. A létesítés alapelve általános megfogalmazásban végül is az, hogy a repülőtér forgalmát jelentősebb mértékben kitevő típusok jellemző vonatkozási pályahosszait figyelembe vevő távolságokban építenek ki - ily módon gazdaságosan használható, a lehető legkisebb futópálya foglaltságot jelentő - gurulóutakat.
A guruló utak ívviszonyainál figyelembe kell venni az üzemeltetni kívánt repülőgép típusokat és azok manőverező képességét, ha az ív belső oldalán "ívkiegészítést" kell alkalmazni azért, hogy a kerek biztonságos módon tudjanak haladni. A napjainkban a repülőterek jelentős része futópálya-kapacitás hiánnyal küszködik. A gyorsleguruló utaknak a futópálya foglaltság csökkentésében, és így közvetlenül a repülőtér kapacitásának növelésében van nagy szerepe. A leszálló repülőgép leszállási folyamatot a gyorsguruló úton fejezi be oly módon, hogy a futópályát max. 93 km/h (50 kt) sebességgel hagyja el - így azt felszabadítja - és a teljes fékezés a gyorsguruló úton történik. A fejezet első ábráján a piros repülőgép éppen a gyorsguruló úton halad.
A repülőterek fontos része a forgalmi előtér, ahol a repülőtér légi forgalmának zavarása nélkül lehetséges a repülőgépek földi kiszolgálása, az utas csere és a technikai ellenőrzés. Az előtér technikai kialakítása olyan, hogy a menetirány szerinti baloldalon történik az utasokkal kapcsolatos műveletek, míg a jobb oldalon a technikai kiszolgálás és a poggyászok kezelése.
Repülőgépek elhelyezkedése a forgalmi előtéren
26. ábra
A repülőgépek a forgalmi előtéren állhatnak merőlegesen vagy ferdeszögben a terminál épületénél. Ebben az esetben lehetséges, hogy saját hajtóművel állnak be, azonban a kitolás (hátramenet) biztonsági okokból csak földi eszközzel lehetséges. A harmadik lehetőség, hogy a gép a terminál épületétől távolabb áll meg, ebben az esetben akár áthajtásos módon is használhatja azt. Az utasok és a repülőgép kiszolgálása szempontjából az terminál épületéhez közeli elhelyezkedés a kedvező. Ebben az esetben lehetséges utas- vagy beszállóhíd alkalmazása. A repülőtéren utasok gyalogos mozgása csak jelentős korlátozásokkal lehetséges, ezért gyakori, hogy viszonylag rövidtávra is autóbusszal szállítják az utasokat.
Kisebb repülőterek esetén a terminál épületétől távolabbi megállást indokolhatja, hogy a repülőgép a méretei miatt nem képes a rendszeresen használt beálló helyet igénybe venni.
A következő ábrán jól látható, hogy miért jelent problémát a repülőgépek fordulása a repülőtéren. Hasonlóan a közúti közlekedéshez, megszerkeszthető az az ív, amelyen a jármű egyes pontjai elhaladnak. Például a gurulóutaknak nem kell olyan szélesnek lennie, mint a repülőgép szárnyfesztávolsága, hanem a fő futómű két külső síkja és a biztonsági távolság a mérvadó. Azonban azt figyelembe kell venni, hogy azon a területen ahol a szárny elhalad, nem lehet semmilyen tárgy berendezés, ami akadályozná a mozgást.
Repülőgép különböző pontjai által leírt ív, kanyarodás során
27. ábra
3. Épületek a repülőtéren
A légi utasok és légi áruk kezelésének létesítményei az utasforgalmi épületek vagy utas terminálok illetve a cargo terminálok azok, ahol az utasból légi utas illetve az áruból légi áru lesz és viszont. Mind a kétfajta terminálon jellemzően elkülönül a "land side" (földi oldal) és az "air side" (légi oldal). Ennek biztonsági okai is vannak. Az utas terminál kialakításának kell biztosítania azt, hogy a földi oldalról a légi oldalra ne juthasson be olyan személy, akinek oda nincs belépési engedélye. Ez azt jelenti, hogy az átjárásnak a földi oldalról a légi oldalra szigorúan ellenőrzött kell lennie, beleértve az ellenőrzésbe a személyzetet, annak táskáját és esetleges csomagját is. A légi utasok kezelésére szolgáló utas terminálon az induló és érkező utasok és csomagjaik kezelése elkülönítetten történik.
Az utasterminálok kialakításánál a következőket mindenképpen figyelembe kell venni:
a gyaloglási útvonalak ne keresztezzék egymást, az útvonal egyértelmű legyen mindenki számára, az induló utas csomagjának ellenőrzése, lehető legkorábban történjen meg, nagy utasforgalom esetén, fő áramlási útvonalak szükségesek, pl. mozgó járdával, ahonnan az utas ott tud kiválni, ahol szükséges az utasáramlásban bármilyen megállítással járó ellenőrzés, késés jelenthet az utas számára. Az ilyen pontokat úgy kell méretezni, hogy a szükséges utasáramlási sebesség biztosítható legyen. kerülni kell a feliratokat a nyelvismeret hiánya miatt. Célszerű nemzetközileg elfogadott piktogrammokat használni az utasáramlás sebességének összhangban kell lennie a csomagáramlás sebességével
Az utasáramlás és a csomag útvonala, amíg a csomag az utasnál van azonos. Az utasterminál tervezésénél az utasáramlás és a csomag útvonala szempontjából a meghatározó pontok a szétválási és az ismételt találkozási helyek.
Az utasterminálok kialakítása nagyban függ a forgalom nagyságától és a jövőbeli tervektől. A különböző kialakítások egy-egy fejlődési korszakot is reprezentálnak:
egyszerű - az induló és érkező utasok elválasztva de azonos teret használnak lineáris - több egyszerű terminál kerül egymás mellé. A megnövekvő homlokzat, több repülőgép kiszolgálását teszi lehetővé. mólószerű kialakítás - a lineáris megoldás továbbfejlesztése, melynek lényege, hogy kinyúló mólókkal a forgalmi előtér felé megnövelik az utasterminálhoz közvetlenül beállítható légi járművek számát. A mólókon utasvárókat alakítanak ki. szatelit rendszerű - az utas és csomagkezelés egy központi helyen történik. A szatellit és a központi épület közötti távolság általában jelentős (akár 1000-1500 m), így az utasok vízszintes irányú mozgatására mozgójárdákat alkalmaznak.
Az utasok által leadott csomagok átvizsgálása, átvilágítása után, a poggyászok egy gyűjtő - elosztó rendszerbe kerülnek. Nagy repülőtereken ez nem más, mint egy automatizált raktár.
Automatizált poggyászkezelés
28. ábra
A szállítószalagon az egyes poggyászok, a kapott azonosítónak megfelelő útvonalon, a megadott gyűjtőpontra kerülnek. A gyűjtőponton biztosítani kell, hogy a különböző járatokhoz tartozó poggyászok ne keveredjenek össze. A csomagok gyűjtése vagy poggyászkocsira, vagy konténerbe történik, és így kerülnek azok a repülőgéphez.
A légi áruszállítással kapcsolatos földi létesítményekre a második világháború előtt alig volt szükség, a légi teherszállítás az utasszállítás kiegészítője volt. A műszaki fejlődésnek köszönhetően lehetővé vált a légi közlekedés gyorsaságának kihasználása az áruszállítás területén is.
A légi áru szállítása lehetséges menetrend szerinti utasszállító járatokkal, menetrend szerinti vagy szerződéses cargo-légi járművekkel. Meg kell különböztetni az utassal együtt a légi jármű csomagterében szállított csomagot az áruként, önállóan utazó szállítmányoktól. Személyszállító repülőgépeken a csomagtér általában az utas kabin padlószintje alatt található.
Cargo-terminál
29. ábra
A cargo-terminálok kialakításánál figyelembe kell venni, hogy:
az árukezelő és tárolótér aránylag nagy, és mindkettőnél a vámkezelési igények kielégítése a domináns, más a kezelésitechnológia-igénye a schengeni és a nemzetközi áruknak, a gyorsan romló áruknak, az áruelosztó központoknak, a cargo-terminál mechanizálási és automatizálási igénye változik annak függvényében, hogy a teljes szállítási igényből mennyi a nemzetközi és a schengeni (belföldi) viszonylatban szállított áruk részesedése. Az árutároló tér nagyságára nagyobb az igény, ha transzferről van szó. Konténeres szállítás esetében a területi igény más, mint a palettásnál, lényeges a különbség a cargo-terminál felszereltségében akkor, ha a szállított áruk cargo-járatokkal vagy menetrend szerinti személyszállító járatokkal kerülnek továbbításra.
A repülőterek infrastruktúrájához hozzátartozik a futópályák és a gurulóutak megvilágítása, ill. az ehhez kapcsolódó jelzési rendszer. A műszeres leszállítás meghibásodás esetén ún. vizuális megközelítést alkalmaznak a pilóták.
Futópálya bevezető fényei
30. ábra
A jelzéseknek nem csak a leszálláskor, hanem az állóhelyhez való eljutáskor is jelentősége van. Minden repülőtér rendszeresen kiadja a repülőgépek által igénybevett utak térképét, mely tartalmazza a kereszteződések, elsőbbségadások helyét éppen úgy, mint ahogy a közúti közlekedésben a KRESZ táblák.
Külső szemlélő számára nem látható infrastruktúra eleme a repülőtérnek az üzemanyag ellátás. A tartálykocsis szállítás, csak kisebb forgalmú repülőtereken jelent megoldást. Nagyobb repülőtereken földalatti csőhálózat kiépítése szükséges, így a repülőgépek kiszolgálásához csak egy töltés biztosító jármű szükséges. Az üzemanyagot tárolni is kell, Budapest Liszt Ferenc Repülőtér esetén a százhalombattai finomítóból csővezetéken történik a szállítás a repülőtéri tartályokba.
Szintén nem látszik a külső szemlélő számára, de a repülőtér üzemi folyamatainak ellátáshoz számtalan gépjármű, munkagép szükséges. Ez egyfajta forgalmi telep, ahol biztosítható a járművek javítása, karbantartása.
Fontos eleme biztonsági szempontból a repülőtérnek, de szerencsére ritkán látszik a repülőtéri tűzoltóság. Baleset esetén lehetővé teszi a gyors beavatkozást.
Sokféle jármű mozog a repülőtéren, azonban ezek is csak a repülőtéri irányítás engedélyével mozoghatnak. A mennyiben külső járműre van szükség a repülőtéren, úgy azt egy ún. felvezető autó kíséri folyamatosan, mely követi az irányítás utasításait.
Irodalom
[1] D. Schmitt, V. Gollnick: Air Transport System, Springer-Verlag 2016. ISBN 978-3-7091-1880-1 (8. fejezet)
[2] M. Hirst: The Air Transport System, Woodhead Publishing Limited 2008. ISBN 978-1-84569-522-4 (7. fejezet)
[3] Dr. Herceg Károly: Légi kikötők Műszaki Könyvkiadó, Budapest, 1982
[4] Repülőtéri fény és rádió rendszerek https://www.jaquith.com/vega-lighting-resources.html
[5] Dr. Farkas József: Repülőterek és létesítményeik tervezése Budapest, 2010

| Ellenőrző kérdések
Milyen fő elemeit lehet megkülönböztetni a repülőtereknek? Milyen paraméterekkel jellemezhető a futópálya? Utasterminálok kialakításánál milyen jellemző formákat lehet meghatározni?